Západoslovansky jazeke

Západoslovansky jazeke só jednó ze třech skopin slovanskéch jazeku (vedlivá jazeku vychodoslovanskéch ha jihoslovanskéch, z asi 56 miliónama mlovčich, předevšim ve středni Evropě.

Skopina západoslovanskéch dialektu se začala odděluvat jož v době stěhováni národu, hale haž kolevá 7. stoleti mužeme mlovit o jejich skotečny odlešnosti. V době od 7. do 10. stoleti proběhlo vnitřni rozruzněni na dvě etnicko-jazekovy skopine: lechickó ha lužickó. V 9. stoleti pak přešla skopina česko-moravsko-slovenská (předtém předkové dnešnich Čechu, Moravanu ha Slováku potovali do oblastě jižnich Slovanu, hale po odřiznoti vpádem Maďaru se vrátili zpět do západoslovanskyho ózemi.

Do podskopine česko-moravsko-slovensky patři češčena, moravsky nářeči ha slovenščena, do lužicky dva lužickosrbsky jazeke ha do lechicky polščena ha kašubščena. Z posledni skopine vemřele v 18. stoleti pomořsky jazeke z vyjimkó slovinčtěne (vemřela ve 20. stoleti) ha kašubščene, existojici dodnes.

Klasifikaca

 * indoevropsky jazeke
 * slovansky jazeke (~ 317 mil.)
 * západoslovansky jazeke (~ 61 mil.)
 * lechicky jazeke (~ 46 mil.)
 * pomořsky jazeke (~ 50 tis.)
 * kašubščena (nehdá považuvaná za dialekt polščene)
 * slovinčtěna †
 * polabščena †
 * polščena (~ 46 mil.)
 * sležščena (~ 1,2 mil., často považuvaná za dialekt polščene)
 * lužickosrbsky jazeke (~ 70 tis.)
 * horni lužická srbščena (~ 55 tis.)
 * dolni lužická srbščena (~ 15 tis.)
 * česko-moravsko-slovensky jazeke
 * češčena (~ 6 mil.)
 * moravsky dialekte (~ 4 mil.)
 * slovenščena (~ 5 mil.)
 * knaanščena †

Přiklade
Následojici tabulka srovnává nekery slova ve vebranéch západoslovanskéch jazekách.

Přiklad texto
Niž následoje okázka z prvyho článko Všeobecny deklarace lidskéch práv v nekeréch západoslovanskéch jazekách ha dialektech.


 * Hanácke:


 * Všeci ledi se rodijó svobodni ha sobě rovni co do dustojnostě ha lidskéch práv. Só obdařeni rozomem ha svědomim ha majó spolo jednat v bratrskym docho.


 * Česke:


 * Všichni lidé rodí se svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství.


 * Hornolužickosrbske:


 * Wšitcy čłowjekojo su wot naroda swobodni a su jenacy po dostojnosći a prawach. Woni su z rozumom a swědomjom wobdarjeni a maja mjezsobu w duchu bratrowstwa wobchadźeć.


 * Kašubske:


 * Wszëtczi lëdze rodzą sã wòlny ë równy w swòji czëstnoce ë prawach. Mają òni dostóne rozëm ë sëmienié ë nôlégô jima pòstãpòwac wobec drëdzich w dëchù bracënotë.


 * Polske:


 * Wszyscy ludzie rodzą się wolni i równi pod względem swej godności i praw. Są oni obdarzeni rozumem i sumieniem i powinni postępować wobec innych w duchu braterstwa.


 * Slovenske:


 * Všetci ľudia sa rodia slobodní a sebe rovní, čo sa týka ich dostojnosti a práv. Sú obdarení rozumom a majú navzájom jednať v bratskom duchu.


 * Slezske:


 * Wszyjske ludźe rodzům śe swobodne a růwne we swojim werće a prawach. Sům uůne uobdarzůne filipym a sůmńyńym a majům powinność wzglyndym inkszych jak brat s bratym postympować.