Etnografia

Etnografia (z řeckéch slov etnos = národ, lid ha graphe pismo) je společenská věda zabévajici se popisem konkrétnich jevu sociálniho chováni zkómany komunite na základě terénniho vyzkomo. Etnograficky pozorovani je možny provádět přimo v teréno zkómánim sociálnich, kulturnich, společenskéch, náboženskéch nebo etnickéch vztahu.

Etnografia muže bét:


 * všeobecná – popisoje celó zkómanó společnosť z jejima složitéma vnitřnima ha vňéšima vztahama
 * špecifická – zkómá enem špecificky probléme, situace ha interakce na sociálni scéně

Etnografia má svoje počátke v cestovnich denikách, diářách, oficiálnich zprávách koloniálnich óředniku. Etnograficky pozorováni je hale možny vekonávat aji pře studio menšich společenstev (venkov, odlehlé region) zachovávajicich si svojo špecifickó kulturni ha sociálni identito. Postupem časo bela v etnografii vebodovaná vědecká metoda, kerá se snaži minimalizuvat subjektivismus etnografa v alternativnim sociálnim prostředi tak, habe bel schopné zachetit, špecifikovat ha popsat inak neočekávany sociálni konstrukce. Etnografia bela v minolosti zneožitá na dokazuváni schémat politicky ha sociálni nadřazenostě vuči "primitivnim" národum. Dnes nám naopak slóži na zaznamenáni obrovsky kulturni ha sociálni diverzite lidskéch společenstev, ohrožovany neostálym postopem globalizace.

S etnografió sóvisi pojem kulturni antropologia. Tá provádi prakticky etnograficky pozoruváni. Kulturni antropologové dnes považojó etnografické vyzkum za svuj základni zdroj, proto etnologia (komparativni syntéza etnografickéch informaci) je jož zřidkahde pokládaná za základ antropologickéch zkómáni.