Češčena

České jazek neboli češčena je západoslovanské jazek, népřibozňéši ze slovenščenó, potem polščenó ha lužickó srbščenó. Patři mezi slovansky jazeke, do rodine jazeku indoevropskéch. Češčena se vevinola ze západnich nářeči praslovanščene na konco 10. stoleti. Česke psaná literatura se objevoje od 14. stoleti. Prvy pismeny památke só šak jož z 12. stoleti. Děli se na spisuvnó češčeno, orčenó pro oficiálni stek (je kodifikuvaná v mlovnicách ha slovnikách) ha nespisuvnó češčeno, kerá zahrnoje dialekte (nářeči) ha sociolekte (slange) včetně vulgarismu ha argoto. Spisuvná češčena má dvě podobe: vepjatě spisuvnó ha hovorovó. Hovorovó češčeno je třeba odlišuvat od češčene obecny.

Česke mlovi zhroba 11,5 mil. lidi, z teho přes 10 mil. v Česky republice. V dusledko několika vestěhovaleckéch vln v oplenoléch 150 letech hovoři česke aji desetitisice emigrantu ha jejich potomku, zéména na Slovensko, v USA, Kanadě, Německo, Rakósko, Austrálii, na Okrajině ha v řadě dalšich zemi.

Češčena je flektivni jazek, veznačojici se komplikuvanym systémem skloňováni ha časuváni. K pisemném záznamum póživá latinko, obohacenó o znake z diakritikó. Pro vysluvnosť je charakteristické pevné přizvok, opozica délke samohlásek ha špecifická sóhláska /ř/.

Češčena je óřednim jazekem Česky republike ha Evropsky unie. V óřednim steko lze póživat take na Slovensko. Spisuvné štandard kodifikoje Óstav pro jazek české Akademia věd Česky republike.