Polščena

Polščena (polske język polski, polszczyzna) patři mezi západoslovansky jazeke jako např. češčena, slovenščena nebo lužická srbščena. Náleži teda mezi slovansky jazeke, do rodine jazeku indoevropskéch. V 10. stoleti bele češčena ha polščena stále jeden jazek, pak se začale od sebe rozcházet, hale ešče ve 14. stoleti si Češi ha Poláci bez problému rozoměle. Řada cirkevnich slov je podobná češčeně aji z teho duvodo, že Poláci přejale křesťanstvi od Čechu. V pruběho staleti polščena přejala hodně slov ceziho puvodo (z latine, francóžščene, němčene, češčene), v jazeko hale nedošlo k vyrazňéšim puristickém zásahum. Dnes je v polščeně stále zachovanéch mnoho archaickéch znaku – např. póživáni spřežek.

Polske se mlovi nejen v Polsko, hale aji na ózemich sósednich státu z polskó menšenó – v Česky republice (Těšinsko), na Slovensko, Okrajině, v Bělorusko, v Litvě. V dusledko mnoha vestěhuvaleckéch vln od konca 19. stoleti existojó polske hovořici menšene ve velky části světa.