Česky Slezsko

Česky Slezsko, obvekle označuvany enem jako Slezsko – v letech 1918 haž 1992 označuvany take jako Československy Slezsko, v době německy okupace (1938–1945) take Sudetsky Slezsko – je zbetek historicky česky země Slezsko na severovychodě Česky republike. Má rozloho asi 4 459 km² ha zhroba 1 mil. obevatel. Historickym hlavnim městem je Opava. Slezsko belo po drohy světovy válce roztřiščeny do nekolika správnich celku. Dnes je okres Jesenik sóčásťó kraja Olomóckyho, zbetek je sóčásťó kraja Moravskoslezskyho. Na jiho hraniči z Moravó, na jihovychodě ze slovenskym Žilinskym krajem, na vychodě, severo ha jihozápadě z Polskym Slezskem (konkrétně z vojvodstvim Slezskym, Opolskym ha Dolnoslezskym).

Ózemi dnešniho Českyho Slezska je z větši částě totožny z ózemim bévalyho Rakóskyho Slezska. Néni šak shodny – k Rakóskymo Slezsko patřela aji dnešni polská čásť Těšinska ha naopak nebelo jeho sóčásťó Hlučinsko. Česky Slezsko bévá často melně považuvany za sóčásť Morave (ha podlivá částě moravistu ňó je z oduvodněnim, že hdesi čásť jeho ózemi k Moravě v minolosti patřela, což je v připadě ózemi bévalyho Opavskyho vévodstvi ha Krnovskyho knižectvi pravda).

Pokud terminem Česky Slezsko označojeme celó českó čásť historickyho Slezska, tak k němo mosime počitat aji nepatrny ózemi severovychodně od Lučni bóde v Krkonošách, osado Mýtiny (sóčásť Harrachova) aji te částě ózemi obce Kořenov, kery se rozkládajó na levym břeho Jizere. Tetok ózemi ziskalo bévaly Československo od Polska haž roko 1959 ha só historickó čásťó Slezska. Zároveň se v temtok připadě jedná o jediny částě bévalyho slezskyho Javorskyho knižectvi, kery ležijó na ózemi dnešni Česky republike.