Olomóc

Olomóc nebo take Holomóc (česke Olomouc, německe Olmütz, polske Ołomuniec, latinske Eburum nebo Olomucium) je město na středni Moravě, ležici na toko řeke Morave. Je bévalym moravskym hlavnim zemskym městem ha dodnes metropoló moravsky cirkevni provincie.

Architektura
V centro Olomóca leži nekolik velkéch náměsti, na hlavnim z něch stoji Slóp Nésvěťéši Trojice, zařazené do seznamo světovyho kulturniho dědictvi UNESCO. 35 m vesoké slóp bel postavené v letech 1716–1754.

Névyznamňéšim kostelem je katedrála svatyho Václava. Koncem 19. stoleti bela přestavěná do novogotickyho sloho, hale zachovala si mnoho části puvodniho kostela, keré bel take mnohokrát přestavuvané. Névešši věž sahá do véške 100 m. Kostel sósedi z románskym biskopskym palácem (často nesprávně označuvanym jako Přemeslovské palác), stavbó pocházejici z 12. stoleti. Skotečné Přemeslovské palác, tj. sidlo olomóckéch členu vládnóci přemeslovsky dynastie, stával nedaleko.

Za zminko stoji take kostel svatyho Mořica, krásná gotická bodova pocházejici z 15. stoleti, ha kostel svatyho Michala. Novobarokni kapla svatyho Jana Sarkandera stoji v mistech nehdéšiho městskyho vězeni, hde bel začátkem Třicetilety válke ovězněné katolické kněz Jan Sarkander. Bel obviněné ze spolopráce z nepřitelem ha v temto vězeni mučené, hale ze zpovědniho tajemstvi nic nevezradil ha zemřel. Dnes je toť oložené mučici skřipec ha Sarkanderuv náhrobni kameň. Bel svatořečené papežem Janem Pavlem II. během návščeve Olomóca v roko 1995.

Dalši misto, kery toť Jan Pavel II. navščivil, je Svaté Kopeček, čásť Olomóca ležici na kopco, z velkolepym baroknim kostelem Navščiveni Panne Marie, zhližejicim na město pod sebó. Kostel bel papežem povyšené na menši baziliko.

Hlavni světskó bodovó je městská radnica, dokončená v 15. stoleti, k niž z jedny strane přeléhá gotická kapla, dnes přeměněná v muzeum. Jeji 76 m vesokó věž zdobi orloj.

Starobelá univerzita založená roko 1573 ha ozavřená r. 1860, bela znovo otevřená r. 1946 ha pojmenuvaná Univerzita Palackyho.

Olomóc se take pešni šesti baroknima fontánama. Fontáne přetrvale v takovym počto záslohó rozvážnymo počináni městsky rade. Zatimco ve většině evropskéch měst bele stary fontáne po zavedeni potrobi odstraňuvany, Olomóc se rozhodl ponechat si je jako zásobárně vode pro připad požáro. K jejich vyzdobě bele póžity dávny řimsky motive. Pět z něch zobrazoje řimsky bohe Jova, Merkura, Tritón, Neptuna ha Herkula, ha jedna zobrazoje Julia Cézara, podle legende zakladatela města.

V městě stoji take nekolik klášteru, napřiklad Hradisko nebo klášter dominikánek pře kostele svaty Kateřine.


 * pravoslavné kostel svatyho Gorazda
 * mauzoleum jugoslávskéch vojinu

Na névětšim náměsti v Olomóco pobliž mariánskyho slópo stoji bronzové model celyho staryho města.