Bily Karpate

Bily Karpate só pohoři Vňéšich Západnich Karpat na hranici mezi Slovenskem ha Moravó. Néveššim vrchem je Velká Javořina (969,8 m n. m.).

Geologia
Z geologickyho hlediska jde o dvě ruzny kombinace geologickyho podklado. Prvó – větši čásť pohoři tvoři flyšové podklad z převahó piskovcu, slepencu ha jilovcu z obdobi paleocéno haž spodniho eocéno. Flyšovy pásmo je v oblasti Biléch Karpat tvořeny magurskym přikrovem. Ten je zatópené přikrovovó bělokarpatskó jednotkó, kerá leži na bystřicky jednotce.

Drohó – menši čásť pohoři – zabirá bradlovy pásmo. V reliéfo bradlovyho pásma se vyrazně projevojó odolny vápence, kery pocházijó z jurskyho obdobi. Toť te se střidajó z miň odolnéma vrstvama – slinovcama ha jilovcama, kery só převážně z obdobi křide. Bradla só vlastně čečuvke vápenca, kery só jako tvrdši materiál vepreparuvany erozó z miň odolnéch vrstev převážně flyšovéch hornin. Névyznamňéši bradla Biléch Karpat só: Dolni bradlo (590 m n. m.), Horni bradlo (703 m n. m.), Bradlová (733 m n. m.), Krasín (516 m n. m.), Sokoli kameň ha Vršatsky bradla. V bradlovym pásmo Biléch Karpat se nacházi aji nekolik jeskeni, např. Drači jeskeň, jeskeň pod hradem Vršatec nebo ledová jeskeň ve Zvonovéch.

Rozdilnosť obóch typu geologickyho podklado má vliv aji na vysledné charakter teréno. Terén na flyšo je monotónňéši, dolene ha řbete toť majó pravidelné pruběh. Terén bradlovyho pásma je naopak členiťéši ha miň pravidelné. Změne v charaktero teréno Biléch Karpat si možny všimnót zvlášč na cestě z ódoli Váho k závěrom bělokarpatskéch dolen. Počátečni niva řeke Váh přecházi do bizarniho teréno bradlovyho pásma. V temto óseko só časty [bralnaté] pasáže vápencu ha vzácňéš aji sótěske. Po projiti tehoto óseko následoje flyšové závěr z pravidelnym monotónňéšim terénem.

Z geomorfologickyho hlediska je celek Bily Karpate sóčásťó subprovincie Vňéši Západni Karpate ha oblastě Moravsko-slovensky Karpate. Na Slovensko hraniči z následojicima geomorfologickéma celkama: Chvojnická pahorkatina na jihozápadě, Myjavská pahorkatina na jiho, Považské podolie na vychodě ha Javornike na severo.

Vnitřně se členi na 9 geomorfologickéch podcelku:


 * Žalostinská vrchovina
 * Javořinská hornatina
 * Beštiny
 * Lopenická hornatina
 * Súčanská vrchovina
 * Kobylináč
 * Kýčerská hornatina
 * Bošácky bradla
 * Vršatsky bradla

Centrálni částě pohoři só chráněny v CHKO Biele Karpaty, na keró na moravsky straně navazoje CHKO Bily Karpate.

Sóvisejici článke

 * Chráněná krajinná oblasť Bily Karpate
 * Karpate

Externi odkaze

 * Správa CHKO Bily Karpate
 * O pohoři ha CHKO Bily Karpate