Moravskoslezsky Beskyde

Moravskoslezsky Beskyde (slezske Ślůnsko-Morawski Beskid) só pohoři na hranici Morave ha Slezska (stadema méno). Malá čásť zasahoje aji na Slovensko.

Pohoři vzniknolo během alpinskyho vrásněni v třetihorách. Z geologickyho hlediska só tvořeny předevšim osazeninama flyša. Na severo se prodce zvedajó téměř 1000 m nad převážně plochó krajino, na jiho plenole přecházijó v Javornike. Na jihozápadě só ódolim Rožnovsky Bečve odděleny od Vsetinskéch vrchu, na severovychodě Jablunkovskym prusmykem od Slezskéch Beskyd.

Néveššim bodem je Lysá hora (1 323 m), kerá je jednim z nédeščivjéšich mist v Česky republice z ročnim óhrnem srážek kolevá 1 500 mm. K hoře Radhošč (1 129 m) se váže mnoho legend ha je spolo z Pustevnama jednim z nénavščevuvaňéšich mist v celéch Beskydech.

Moravskoslezsky Beskyde tvořijó névětši čásť chráněny krajinny oblastě Beskyde. Povrch tvořijó z 80 % lese, aji dež převážně smrkovy, kery bele v nekeréch mistech značně postiženy emisama z ostravskyho prumyslovyho regiono. Puvodně bele hore pokrety smišenym lesem z převahó buko, kery se na mnoha mistech zachovale dodnes. V posledni době toť bel zaznamenané vyskyt všeckéch třech středoevropskéch velkéch šelem – resa, medvěda ha vlka.

Nacházi se toť mnoho rekreačnich zařizeni pro zimni aji letni aktivite, sóstředěnéch předevšim v městech pod horama (Frydlant nad Ostravicó, Frenštát pod Radhoščem, Rožnov pod Radhoščem), hale aji na horskéch chatách ha samotách roztróšenéch po celym pohoři, zéména na hřebeněch. Do Moravskoslezskéch Beskyd zasahojó dva euroregione: Beskydy/Beskidy ha Těšínské Slezsko/Śląsk Cieszyński.