Západogermánsky jazeke

[[File:Europe germanic-languages 2.PNG|right|thumb|300px|Západogermánsky jazeke

Severogermánsky jazeke

]] Západogermánsky jazeke představojó névětši ze třech tradičnich větvi germánskéch jazeku, do kery patři napřiklad angliččena, nizozemščena z afrikánščenó, němčena, frisky jazeke ha jidiš. Dalšima dvóma tradičnima větvama germánskéch jazeku só severogermánsky ha véchodogermánsky jazeke.

Puvod ha charakteristika
Germánsky jazeke se tradičně dělijó do třech skopin: západogermánsky, véchodogermánsky ha severogermánsky. O jejich vzájemnéch vztazich je těžky přesně rozhodnót z řidkyho záznamo runickéch nápisu, ha protože zostale po celó dobo stěhováni národu vzájemně srozomitelny, je jednotlivy variante těžky zařadit. Západni skopina se pravděpodobně vevinola jako varianta protogermánščene v pozdni Jastorfsky kultuře (asi 1. stoleti př. Kr.). Západogermánská skopina je charakterizovaná množstvim fonologickéch ha morfologickéch inovaci, kery se v severni ha véchodni větvi nevesketojó, jako:


 * Vepoščeni w po ng
 * Geminaca sóhlásek (kroměvá r) před /j/
 * Ve 2. osobě singuláro préterita nahrazeni zakončeni -t za -i
 * Krátky forme sloves "stát" ha "jit"
 * Rozvoj gerundia

Mnoho odborniku šak pocheboje, eši se západogermánsky jazeke vevinole ze společnyho předchudca existojiciho pozďéš než protogermánština, teda pochebojó, eši hde existovala protozápadogermánščena. Nekeři spiš tvrdijó, že se po veděleni véchodogermánsky skopine ostatni jazeke, severozápadogermánsky jazeke, rozdělile do čteřech hlavnich nářeči: severogermánskyho ha třech skopin, obvekle označovanéch jako západogermánsky, ha to


 * 1) [North Sea Germanic] ([Ingvaeonic], předchudce anglofriščene ha dolni němčene
 * 2) [Elbe Germanic] ([Irminonic], předchudce horni němčene)
 * 3) [Weser-Rhine Germanic] ([Istvaeonic], předchudce stary franščene ha nizozemščene

Pro tentok názor svědči řada lingvistickéch inovaci nacházejicich se v severni aji západni větvi, napřiklad


 * Staženi protogermánskyho ǣ v ā
 * Rozvoj přehlásek
 * Rotacismus z v r
 * Vznik okazovaciho zájmena předcházejiciho anglickymo this

Z tehotok pohledo nésó vlastnostě společny západogermánském jazekum zděděny z "protozápadogermánščene", hale spiš rozšiřeny óstnim kontaktem meze germánskéma jazekama ve středni Evropě ha nezasahojici do Skandinávie. Na základě téměř identicky syntaxe se šak tvrdi, že bele v ty době západogermánsky jazeke dostatečně blizky, habe muhle bét vzájemně srozomitelny.

Středověk
V pruběho středověko došlo k odděleni germánskéch jazeku: ostrovnimo vyvojo středni angliččene na jedny straně, ha drohymo německymo hláskovymo posono na straně drohy.

Hornoněmecké hláskové poson odlešil hornoněmecky jazeke od ostatnich západogermánskéch jazeku. Do ranyho novověko došlo ke značnymo rozruzněni dialektu, od névešši alemánščene na jiho (nejjižňéšim přeživajicim dialektem němčene je walliská němčena) po severni dolni saščeno na severo. Přestože oba extréme só považovany za němčeno, nésó vzájemně srozomitelny. V néjižňéšich variantách proběhl drohé hláskové poson, hdežto severni dialektu se nedotknol.

Z modernich variant němčene je považovaná dolni němčena za népodobňéši angliččeně. Kraj Angeln (nebo take Anglia), od něhož je méno Anglie odvozeny, leži na severo Německa meze dánskó hranicó ha pobřežim Baltskyho mořa. Ózemi Sasu (ležici v dnešnim Šlesvicko-Holštynsko ha Dolnim Sasko) se nacházelo jižně od tytok Anglie. Anglosasové, dva germánsky kmeně, bele kombinacó mnoha národu ze severniho Německa ha Jutskyho poloostrova.

Strom

 * anglo-frisky jazeke
 * angličtěna
 * skotščena
 * yolščena
 * frisky jazeke
 * dolni němčena
 * dolni saščena
 * dolnofrankonsky jazeke
 * nizozemščena
 * afrikánščena (v Jižni Africe ha Namibii)
 * horni němčena
 * alemánščena
 * rakósko-bavorská němčena
 * němčena
 * lucemburščena
 * jidiš
 * vilamovščena

Srovnáni
Následojici tabolka ilustroje vzájemny vztahe modernich západogermánskéch jazeku; okazoje nekery blizko přibozny slovni forme, jak se vevinole z protogermánskéch kořeňu *se/*þe, *hwa ha *he ve třech hlavnich západogermánskéch jazecich (angličtěně, nizozemščeně ha horni němčeně).