Chřibe

Chřibe só geomorfologické celek ha pohoři, přesňéš vrchovina na středovychodni Moravě ležici mezi městama Kyjovem ha Kvasicama v Jihomoravskym ha Zlinskym krajo. Jejich pruběh je orientuvané od jihozápado na severovychod, dylka je asi 35 km ha névětši šiřka čini 10 km, rozloha Chřibu je asi 335 km². Névešši vrchol Brdo má véško 587 m n. m.

Geomorfologické celek Chřibe je sóčásťó geomorfologicky oblastě Středomoravsky Karpate ha subprovincie Vňéši Západni Karpate. Svó polohó od sebe oddělojó národopisny oblastě Hanó na severo ha Slovácko na jiho. Na severo z Chřibama sósedi Litenčická pahorkatina, na západě Ždánické les, na jiho Kyjovská pahorkatina ha na vychodě Dolnomoravské ha Hornomoravské óval tahnóci se podlivá řeke Morave.

Název
Název Chřibe je sice starobelyho puvodo, hale v temto zněni je doložené poměrně pozdě. Jako néstarši (počátek 15. stoleti) je zapsany méno Greczen, tj. česke Křečín, starši než méno Chřibe só aji ména Hřiběci nebo Hřiběci hore, Hřebice (mn. č.), Hřebeč, kery se začinajó vesketuvat od roko 1414. Vedlivá techto názvu se od polovice 18. stoleti objevoje méno Maršove hore (r. 1786 Marschowahora), něm. Marsgebirg(e) "pohoři Mars" nebo "Marsovo pohoři" (poprvy německe na Bayerovy mapě Morave ha Slezska z let 1817–1819). Méno Maršove hore puvodně patřelo enem části Chřibu ha belo teprve Bayerem vztaženy na cely pohoři. Ešče Šemberova Mapa Morave z roko 1863 rozeznává Hřiběci ha Maršove hore, což só názve dvóch hlavnich hřbetu Chřibu.

Méno Chřibe se vekládá dvojim zpusobem:


 * 1) Z domáciho slova chřib "pahorek", kery je známy ze stary češčene (chřib- "kopec, vrch") ha take ze staroslověnščene (chrib?- "pahorek") ha kery je o nás doloženy v pomistnich ménech Chřibe, Chřibí, Chřibina ha Křib, Křibí, Křiby, Křibina hapod. Puvodem sóvisi ze staročeskym chřbet "hřbet". Na Slovensko je prostor z ménama od chríb'' "vevéšenina" rozložené na západě (toť předevšim) ha na severo. Méno Chřibu be pak do tehoto širšiho areálo patřilo jako jeho západni okraj.
 * 2) V nekolika inéch evropskéch jazekách se vesketojó ména vevéšenin, hřbetu ha horskéch ótvaru, kery bele odvozeny od stényho základo, keré zněl grib-, hrib- "skala, pahorek" ha je praevropské. Tentok základ je z našim hřbet (staročeske chřbet) prapřibozné, ne šak shodné. Z grib- se vlastně dobře mohlo vevinót staročesky Hříb-, Hříběcí hory, což se šak počalo pokládat jako odvozenine od hřebec, ha proto vznikla aji varianta Hřebeč. Tá bela převedaná do němčene jako Marsberg, protože staroněmecky mar znamenalo "hřebec". Ha zpětnym počeščenim vzniklo Marsove hore, kery belo dodatečně spojovany z ménem boheně Mare, popř. z Mořenó, postavó lidovéch pověsti.

Děleni
Chřibe se dělijó na dva geomorfologicky podcelke:


 * Halenkovická vrchovina
 * Stupavská pahorkatina

Geologia
Chřibe só tvořeny zvrásněnéma paleogennima piskovcama, jilovcama ha slepencama magurskyho flyš, enem toť ha tam vestopojicima v podobě osaměléch skalnich ótvaru na Budačině, Komínkách, Holym kopco či Buchlovskym kameňo. Na nerostny surovine só Chřibe chody, kromě piskovca z nekolika kamenolomu se ho Kostelan těži v menši miře ropa ha zemni plyn.

Vodstvo
Na ózemi Chřibu prameni velky množstvi vodnich toku, jako je Kyjovka (v Chřibech nazyvaná Stupava), Litava, Kotojedka, Dlúhá řeka. Šecke toke se vlivajó do řeke Morave (kromě Kyjovke, kerá ósti do Dyje enem nekolik kilometru před jejim veóstěnim do Morave). Na Kyjovce bela v Chřibech vebodovaná vodni nádrž Koryčany. Dalši menši nádrž Březina leži na toko Hruškovice ho Osvětiman ha vodni nádrž Nad Sovínem leži na Dlúhy řece ho Smraďavke (Leopoldova) asi 2 km jižně od Buchlovic. Na Smraďavce take prameni [[sirovodikové prameň, keré bel jako lázně veoživané jož v 16. stoleti.