Slezsko

Slezsko (polske Śląsk, německe Schlesien, slezskoněmecke Schläsing, slezske Ślůnsk, latinske Silesia) je historicky ózemi ve středni Evropě nacházejici se převážně v dnešnim Polsko, částečně take v Česky republice ha Německo.

Slezsko je bohaty na nerostny ha přirodni zdroje ha leži toť nekolik vyznamenéch prumyslovéch oblasti. Névětšima městama só Wrocław (historicky hlavni město Slezska) ha Katowice v Polsko ha Ostrava v Česky republice. Hlavni řekó je Odra.

Slezsky hranice se v pruběho dějin radikálně měnile, a to jak v obdobi feudalismo, hde belo Slezsko dědičnym lénem šlechtickych rodu, tak aji po vzniko modernich národnich státu. Prvnima státama, kery na temtok ózemi existuvale, bela Velká Morava ha České stát. V 10. stoleti belo Slezsko začleněny do vznikajiciho polskyho státo, pozďéš se hale rozpadlo na nezávisly knižectvi ze stále rostócim německym vlivem. Přešlo potem pod nadvládo Korone česky, kerá se roko 1526 stala sóčásťó Rakóska. Většina Slezska bela roko 1742 dobetá Pruskem, pozďéš začleněnym do Německyho cisařstvi. Névychodňéši čásť ziskalo po prvni světovy válce Polsko, ha většina zbelyho ózemi k němo bela přečleněná po drohy světovy válce. Mezitym se většina rakósky částě Slezska stala sóčásťó Československa (po prvy světovy válce) ha dnes leži na ózemi Česky republike.

Většina obevatel Slezska dnes mlovi jazekama póživanéma na ózemi danyho státo (polske, česke, německe), přestože existoje oficiálně oznané slezské jazek, nekeréma pokládané za nářeči polščene, z asik 60 000 mlovčima v Hornim Slezsko. Existoje take slezská němčena neboli dolni sležščena (jazek nebo skopina dialektu), v dnešni době je šak téměř vehenolá.