Zlin

Zlin (německe Zlin, v letech 1949–1989 Gottwaldov) je štatutárni město na vychodě Morave. Leži v ódoli řeke Dřevnice na rozhrani Hostynskéch ha Vizovickéch vrchu. Je centrem Zlinskyho kraja ha má 77 288 obevatel. Ve zlinsky aglomeraci žeje přes 100 000 obevatel.

Historia města
Prvá pisemná zminka pocházi z roko 1322, hdá bel Zlin řemeslnicko-cechovnim střediskem okolniho valašskyho osidleni. Za třicetilety válke se obevatelé Zlina óčastnili valašskyho protihabsburskyho povstáni. Haž do konca 19. stoleti se přiliš nelišil od jinéch maléch valašskéch středisek, např. sósedniho města Vezovic.

Město se v 19. stoleti nacházelo na rozhrani třech moravskéch národopisnéch oblasti Valašska, Slovácka ha Hané. Nébližši mělo svym charakterem k Valašsko.

Zlin bel sidlem panstvi. Dalši pansky sidlo se nacházelo v tehdá samostatnym městečko Malenovice, kery je dnes městskó čásťó Zlina. Po zřizeni okresu v roko 1850 bel Zlin přečleněné k sódnimo okreso Napajedla ha politickymo okreso Uhersky Hradišče. V 19. stoleti počet obevatel nepřesáhl 3000.

Pro dalši rozvoj města je velmi duležité rok 1894, hdá toť založil svojo obovnickó firmo podnikatel Tomáš Baťa. Během nekolika let vebodoval prosperojici ha rechle rostóci podnik. Dike toť ty skotečnosti se do města přestěhuvalo hodně obevatel, předevšim z chudyho Valašska, hale aji ze Slovácka, Hané ha vzdáleňéšich oblasti Československa. Z rozvojem Zlina zároveň docházelo k pozvolnymo okončeni masivniho valašskyho vestěhuvalectvi do Texaso. V letech 1910–1938 se počet obevatel zvyšil na desetinásobek z 3600 na 38 000.

Po roko 1926 se Zlin stal modernim městskym centrem. Tomáš Baťa pozval do Zlina mnoho renomuvanéch architektu (napřiklad Le Corbusiera), ha tak se město změnilo v aglomeraco plnó funkcionalisticky architekture. Rustle kolonie typickéch "baťovskéch staveb" – rodinnéch domku, hale take véškovéch domu. Néprosloléši stavbó z ty dobe je 77,5 m vesoké mrakodrap "Jednadvacitka" – tehdéši sidlo ředitelstvi firme Baťa, známy napřiklad "pojizdnó" kancelářó ředitela firme. Toť ta bodova bela vestavěná v letech 1937 ha 1938.

Za druhy světovy válke, v roce 1944 belo město bombardovany. Jož v roce 1945 bele Baťove závode znárodněny.

Od 1. ledna 1949 belo město přémenuvany na Gottwaldow podlivá prvyho komunistickyho prezidenta Československa Klementa Gottwalda. Ten samé rok se město stalo sidlem Gottwaldovskyho kraja, keré hale neměl dlóhyho trváni ha zanikl pře dalši reformě státni správe v roce 1960. Tehdá bel okres Gottwaldov začleněné do Jihomoravskyho kraja ze sidlem v Brně. V 30. letech vznikle zlinsky filmovy ateliére, kery proslavile svéma animovanéma dilama předevšim Karel Zeman ha Hermína Týrlová. Po roko 1968 začala vystavba névětšiho zlinskyho panelovyho sidlišča Jižni svahe, kery belo dokončny haž v 80. letech. V prosinco 1989 navščivil Gottwaldov Tomáš Baťa mladši ha belo rozhodnoty o navráceni puvodniho názvo Zlin, k čemož došlo k 1. ledno 1990. V roko 1990 se Zlin stal štatutárnim městem. V 90. letech docházelo ve městě k rozvojo sókromyho podnikáni, hale zároveň take zanikle nekery vyznamny prumyslovy závode – např. obovnické podnik Svit – nástopce Baťovy firme. V roko 2001 bela založená Univerzita Tomáša Bati ha vznikl samosprávné Zlinské kraj.

Od roko 1990 narustá mezi občanama nekeréch okrajovéch části Zlina nespokojenosť ze správó města, jejimž dusledkem belo osamostatněni nekolika bévaléch části Zlina (Březnica, Ostrata, Lipa, Tečovice ha Hvozdná), ha sili požadavke na přeměno Zlina v ózemně členěny štatutárni město ze samosprávnéma městskéma částima, čemož se šak magistrát bráni. O osamostatněni v posledni době osiluvale zéména obevatelé [Želechovice nad Dřevnicó|Želechovic nad Dřevnicó]], ve keréch se konalo 17. května 2008 referendum, v němž si obevatelé odhlasuvale odtrženi, k němož došlo k 1. ledno 2009.