Historicky česky země

Termin historicky česky země označoje v Česky republice ózemni celke, kery trvale ha dlóhodobě představuvale od středověko do roko 1928 névešši samosprávny celke, na kery se ózemi dnešni Česky republike členilo, aniž be docházelo k vyrazňéšim změnám jejich hranic. Dodnes só to celke vyznamny z historickéch ha kulturnich duvodu. Pro čásť veřejnostě tetok celke aji nadále představojó ózemni celke, z němaž se dokáže plně stotožnit. Od středověko haž do roko 1918 poživaly tetok země take autonomio, kerá bela v ruznéch obdobich ruzně šeroká. Jednotlivy země měle v čele stavovsky zemsky sněme (od drohy polovice 19. stoleti jož voleny), kery vetvářele zemsky zákone ha od dobe pozdniho středověko do bitve na Bily hoře volile panovnika. Névešši stopeň autonomie měle od roko 1619 do bitve na Bily hoře, hde se jednalo prakticky o samostany státe v rámco ostáti zemi Korone česky, k němož náležele od roko 1348. Po bitvě na Bily hoře Habsburkové zemskó autonomio vedánim obnovenyho zřizeni zemskyho omezile, omezuvale jo aji pozďéš během svoji vláde, nihdá jo šak óplně nezrošile.

Počet, rozloha ha hranice jednotlivéch historickéch českéch zemi se prakticke ostálile v 18. stoleti po začleneni Chebska do Čech ha odstópeni Kladska ha většene Slezska Prusko. Od ty dobe se jako historicky česky země označojó:


 * Čeche
 * Morava
 * Slezsko (Česky Slezsko)

Vedlivá véš ovedenéch třech historickéch zemi ovšem pojem Česky země zahrnuvál aji dalši ózemi mimo dnešni Českó republiko, jako např. Lužico, Slezsko nebo Braniborsko.

Po vzniko Československa roko 1918 zustale aji nadále tetok země správnima celkama, jejich autonomia aji zemsky sněme šak bele odstraněny ha zostala jim ponechaná enem velice omezená samospráva- Névyššima orgánama zemi se včil vedlivá zemskéch správ politickéch (zemsky óřade jednotlivéch zemi, vznikly přeměnó bévaléch zemskéch mistodržitelstvi) stale zemské správni vybor (v Čechách) zemské vybor (na Moravě) ha zemská správni komisa (ve Slezsko). Jednalo se šak o orgáne, jejichž šlene menuvala československá vláda ha nebele teda voleni obevatelstvem jako temo belo v připadě zrušenéch zemskéh sněmu. V čele zemskéch správ politickéch stále československó vládó menuvani prezidenti. Roko 1920 bele k Československo přepojeny maly částě rakósky země Dolni Rakósko, z teho k Čechám Západni Vitorazsko (dnes nazyvany Vitorazsko), ha k Moravě Valticko ha Dyjské trojohelnik. Po vzniko Československa zároveň začale předevšim politici z Čech osiluvat aji o óplny zrošeni techtok zemi jako správnich celku, ha jejich nahrazeni podstatně menšima župama, čehož dusledkem belo dňa 29. unora 1920 schváleni zákona "o zřizeni župnich ha okresnich óřadu v republie Československy", kery šak na ózemi Čech, Morave ha Slezska pro značné odpor veřejnostě nakonec nebel vubec realizuvané. Přesto aji hranice techto žup měle aji nadále plně rešpektuvat historickó zemskó hranico Čech ha Morave. Hranica Morave ha Českyho Slezska be naopak jož rešpektuvaná nebela. Roko 1927 belo nakonec od župniho zřizeni opoščeno ha zákonem č. 125/1927 Sb. "o organizaci politicky správe" ze dňa 14. červenca 1927, keré začal platit dňa 1. prosinca 1928, došlo k modifikaci stávajiciho zemskyho zřizeni ve formě slóčeni Morave ha Českyho Slezska do jednotny Země moravskoslezsky. V Čechách ha Zemi moravskoslezsky bele zároveň ostanoveny novy zemsky zastupitelstva, kery bele z částě voleny v přiméch volbách ha z částě menuvany vládó, jejich vykonny orgáne – zemsky vybore, ha zemsky óřade.

V letech 1949–2000 bele ózemi jednotlivéch historickéch zemi celkem třikrát přerozdělovany mezi ruzně velky kraje, jejichž hranice nerešpektojó puvodni historicky vznikly hranice jednotlivéch zemi.