Drahanská vrchovina

Drahanská vrchovina je geomorfologické celek spadajici pod Brněnskó vrchovino. Na západě sósedi z Boskovickó brázdó ha Bobravskó vrchovinó, na jiho z Dyjsko-Svrateckym óvalem ha Veškovskó branó, na vychodě z Hornomoravskym óvalem ha na severo ze Zábřežskó vrchovinó. Je nazvaná podlivá dědine Drahane na Prostijovsko. Nvešši bod Skalke (735 m n. m.) se nacházi ve vychodni části, označuvany jako Konická vrchovina (drobe, zlepence, bředlice, ostruvke prvohornich devonskéch vápencu ho Javořička ha Mladča). Sóčásťó Drahansky vrchovine je Moravské kras, v němž prvohorni devonsk vápence vestopojó na ploše téměř 100 km². Adamovská vrchovina (hlavně žola ha granodiorit) bela rozrošená třetihornima tektonickéma pohebama ha činnosťó řek.

Geologia
Na Drahansky vrchovině převládajó prvohorni (karbonsky) osazeny hornine. Na velky části só take poměrně mocny čtvrtohorni osazenine. Reliéf Moravskyho kraso vzniká v dusledko rozpóščeni hornin ha postopně se tak vetváři typická krajina z povrchuvéma ha podzemnima krasuvéma jevama.

Klimaticky poměre
Drahanská vrchovina leži v klimaticky oblasti mirně teply, mirně vlhky, vrchovinny. Atmosféricky zrážke se pohebojó v rozmezi 616–711 mm za rok. Ve vegetačnim obdobi je pruměrná teplota 12,5 °C. Vzhledem k poloze aji vzhledem k neexistenci velkéch prumeslovéch je toť jedno z néčistšich ovzdoši v Česky republice. V roce 2008 ovšem expandoje vyroba plastovéch akrylátovéch van ha přislošenstvi v okoli néveššich partii vrchovine – zéména dědina Soché (puvodni vyrobni hala o velikosti nekolika hektaru se rozšeřoje o 70 %), ha tak v temtok dusledko kvalita ovzdoši v tytok části Drahansky vrchovine vyrazně klesá – firma RIHO v dědině Soché ohlásila IRZ v roce 2007 6740 kg styreno v ovzdoši.

Vodstvo
Drahanská vrchovina leži ve srážkovym stino Moravskočesky vrchovine, kerá zadržoje většino zrážek přenášench západnima větrama. Je velmi chodá na povrchovy vodni zdroje aji na zásobe podzemnich vod. Nemá velky toke, jedná se o pramennó oblasť tvořici rozvodi řeke Morave ha Svratke. Drobny potoke só odváděny řičkó Hanó ha Hlóčeló do Morave ha Litavó ha Svitavó do Svratke.

Flóra
Nacházijó se toť jak lese jehličnaty, tak lese z převahó listnáču. V jehličnatéch lesách ruste smrk ztepilé, borovica lesni, modřin opadavé, douglaska tisolistá ha jedla bělokorá. V lesách z převahó listnáču se zéména vesketoje bok lesni, dob zemni, dob letni, habr obecné, javor klen, břiza bělokorá, ojediněle lipa, jirovec maďal, topol osika haj. Z keřu je velmi hojné chebz hroznaté, chebz černé, malinik obecné ha mnoho drohu ostroženiku. V lesách roste poměrně velky množstvi hob.

Fauna
Drahanská vrchovina má poměrně dobry ekologicky podminke, nacházi se toť množstvi živočichu.


 * šelme: kona lesni, kona skalni, jezevec lesni, liška obecná
 * dravci: káně lesni, jestřáb lesni, krahojec obecné, včelojed lesni ha dalši
 * sove: kalós ošaté, puštik obecné, séček obecné, vér velké, sova pálená
 * šplhavci: strakapód velké, datel černé, žlona zelená
 * pěvci: ruzny drohy sékor, pěnkava obecná, hél obecné, strnad obecné, ruzny drohe pěnic, červenka obecná, kos černé, drozd zpěvné, sojka obecná, čižek lesni, střizlik obecné, krkavec velké, brabec domáci
 * dalši ptáci z ruznéch skopin, např. kukačka obecná ha dalši
 * spárkatá zvěř: srnec obecné, jelen evropské, muflon evropské, prase divoky

Nerustny sorovine
Rode bele v tytok oblasti těženy enom vyjimečně ha těžba měla enom malé hospodářsk vyznam. Ze stavebnich sorovin se těži převážně drobe, v Moravskym kraso dobihá těžba vápenca.

Chráněná krajinná oblasť

 * Moravské kras

Národni přirodni památke

 * Jeskeň Pekárna
 * Rodicky propadáni

Národni přirodni rezervace

 * Béči skala
 * Habruvecká bočena
 * Hádecká planinka
 * Vyvěre Punkve

Přirodni památke

 * Černá skala (Lipovec)
 * Horni Bělá
 * Obřanská stráň

Přirodni rezervace

 * Babi lom

Historia
Haž do 12. stoleti bela Drahanská vrchovina velmi řidce osidlená, většeno z ózemi tvořile hloboky lese, jejim ózemim procházelo nekolik obchodnich stezek. Ve 13. stoleti dostávala vznikajici šlechta od krála rozlehly ózemi, na keréch začale vznikat (připadně se rožšeřuvat) světsky aji cirkevni panstvi. Jejich centrama se stale hrade Blansek, Boskovice, Dědice, Dóbravice, Grünberk, Holštejn, Nové hrad, Obřane, Račice, Staré Plumlov, Vildenberk ha dalši. V rámco velky (německy) kolonizace přišlo na ózemi Drahansky vrchovine velky množstvi kolonistu z Bavorska, Dolniho Rakóska, Dolniho Saska, hale aji z Nizozemska ha Belgie. Po moravskéch markraběcich válkách ha husitskéch válkách došlo k velidněni tytok oblastě ha zániko mnoha dědin, přečemž toť začal převládať slovanské živel.

Drsná ha zemědělske málo vynosná Drahanská vrchovina jož nepřetahuvala novy osadnike ha katastr zanikléch dědin obvekle zarustle lesem. Ózemi belo nadále veoživany zemědělske, k těžbe dřeva ha částečně aji k těžbe sorovin. Mnoho puvodnich panskéch sidel zaniklo ha vzniknole novy centra panstvi, kery se nacházele většinó na okrajo Drahansky vrchovine v nižši položeny oblasti. Belo to Blansko, Boskovice, Habruvane, Konice, Plumlov, Pozořice, Račice, Rájec nad Svitavó, Šebetov ha Veškov. V pruběho staleti toť neverustlo žádny vyznamny město, v době prumeslovy revoluce toť nevzniknol žádné vyznamné podnik ha obevatelé, keři se nezabévali zemědělstvim, začale cestuvat za pracó do měst, ležicich v nižši položenéch okolnich oblastěch. V roce 1935 došlo v jihovychodni části zalesněnyho ózemi Drahansky vrchovine ke vzniko vojensky střelnice (Vojenské vycvikové prostor Veškov). Po vzniko Protektoráto Čeche ha Morava belo v rámco programo germanizace ha konečnyho řešeni česky otázke vesidlenéch 33 dědin Drahansky vrchovine, přečemž záminkó belo rožšiřeni vojensky střelnice. Po drohy světovy válce se obevatelstvo vrátilo do svéch dědin zpět. Vojenská střelnica bela zachovaná v rozsaho z roko 1935 – dnes Vojenské ójezd Březina. Za drohy světovy válke belo na jižni části Drahansky vrchovine zbodovany značny množstvi betonovéch pevnustek, kery bele sóčásťó vojenskyho cvičišča ha kery zustale zachovany dodnes. V roce 1944 bel meze Ruprechtovem ha Račicama vesazené partyzánské oddil Jermak, keré na Drahansky vrchovině pusobil haž do konca válke.

Ani po okončeni drohy světovy válke nedošlo na Drahansky vrchovině k rozvojo prumeslo, oblasť bela veoživaná spiš zemědělske. Od 70. let 20. stoleti docházelo v rámco Jednotnéch zemědělskéch drožstev k rozvojo nezemědělsky vyrobe, kerá zajiščuvala zaměstnanosť pro značnó čásť pracovnich sel. Po roce 1989 postopně docházelo k rošeni techto činnosti ha snižováni počto pracovniku v zemědělstvi, čémž se vyrazně zvyšil počet ledi dojiždějicich za pracó do center na okrajo Drahansky vrchovine, jako só Blansko, Boskovice, Brno, Prostijov ha Veškov.

Externi odkaze

 * Mikroregion Drahanská vrchovina
 * Informace o jižni části Drahansky vrchovine
 * Barvinek – přiroda Drahansky vrchovine
 * Spolek pro Moravské kras – zdroženi obci
 * Region Protivanovsko
 * Středověk na Drahansky vrchovině
 * Vesidleni Drahansky vrchovine za drohy světov válke