Slovácko

Slovácko, zastarale Moravsky Slovensko, je národopisná oblasť jižni ha jihovychodni Morave jihovychodně od Brna, jejiž přirozeny hranice tvořijó na severo ha severozápadě pohoři Ždánické les ha Chřibe, na jihovychodě hřebeň Biléch Karpat na moravsko-slovenskym pomezi ha na jiho tok řeke Dyje. Slovácko zahrnoje okres Hodonin, zasahoje do okresu Zlin ha Břeclav.

Podoblastě Slovácka
Členěni Slovácka prošlo za posledni stoleti vyznamnym vyvojem. Změne sóvisele předevšim z rozvojem národopisnéch poznatku. Rozděleni na podoblastě je založeny na odlišnosťách typo krajine, bévalyho zpusobo ževota, zemědělstvi, puvodo obevatel, nářeči, lidovy hudbe, puvodni lidovy architekture hapod. Vyznamnym prvkem je tradični lidové oděv.

Dnes převažoje následojici členěni na šest podoblasti; samotny jadro tvořijó čtyři oblastě (Dolňácko, kery se dál děli na dalši čteři částě, Horňácko, Podluži ha Moravsky Kopanice), dalši dvě só přechodem mezi Slováckem ha sósednima regionama (oblasť přechodo z Hanó – Hanácky Slovácko, oblasť přechodo z Valašskem – Luhačovicky Zálesi). Ke Slovácko je nově přeřazuvaná aji oblasť Podpálavi v okoli Mikulova, hde došlo po drohy světovy válce k odsono puvodniho převážně německe mloviciho obevatelstva ha taktéž mistnich chorvatskéch osedliku.

Jadro Slovácka

 * Dolňácko
 * Uherskohradiščsky Dolňácko (zkráceně take Uherskohradiščsko)
 * Strážnicky Dolňácko (Strážnicko)
 * Kyjovsky Dolňácko (Kyjovsko)
 * Uherskobrodsky Dolňácko (Uherskobrodsko), póživá se aji starši název Záhoři (tentok název je dost rožšiřené ha mimo ózemi Slovácka existojó iny oblastě pojmenuvany podobně, např. Hostynsky Záhoři nebo slovenské region Záhorie. Nekery prameně ovádijó Uherskobrodsko jako samostatné region, iny jako špecifickó čásť Dolňácka.
 * Podluži
 * Horňácko
 * Moravsky Kopanice

Přechodny oblastě

 * Hanácky Slovácko (přechodná oblasť mezi Slováckem ha Hanó)
 * Luhačovicky Zálesi (přechodná oblasť mezi Slováckem, Valašskem ha Hanó)

Problematika Mikulovska
V sóčasny době se sporadicke jako sóčásť Slovácka ovádi aji oblasť kolevá Mikulova. Njedná se ovšem o tradični slováckó oblasť, hale o ózemi do konca drohy světovy válke osidleny německe mlovicim obevatelstvem ha menši měře moravskéma Chorvatama. Folklórni nadšenci z řad novoosdileneckyho obevatelstva toť pozďéš vetvořili novó lidovó kulturo, přečemž často čerpali z folklórniho odkazo moravskéch Chorvatu, v minolosti žijicich v Jevišovce, Novym Přerově ha Dobrym Polo. Nehdá bévá tatok oblasť nazyvaná jako Charvatsko, Podpálavi nebo Mikulovsko.